Danas se obilježava Dan Grada Sarajeva. Šesti april najznačajniji je datum u historiji glavnog grada Bosne i Hercegovine. Na današnji dan 1945. godine oslobođeno je Sarajevo. Rijetki su gradovi u svijetu u kojima je jedan datum ostavio toliko traga u njegovoj historiji. Šesti april se duboko protkao kroz cijelu novu historiju Sarajeva.
Na ovaj posebni datum, Sarajevo je doživjelo dva rata i jedno oslobođenje. Šestog aprila 1941. godine, rano ujutro desio se napad njemačkih aviona na aerodrom u Rajlovcu, u sklopu napada na tadašnju Kraljevinu Jugoslaviju, i Sarajevo je, zajedno sa svojim stanovnicima, gurnuto u najstrašniji sukob od postanka čovječanstva, u Drugi svjetski rat.
Tada su pogođene zgrade Suda i Pošte, vojne komande na Bistriku, paviljon, Bistrička stanice, sklonište u Velikom parku, naselja Hrid, Bjelave i Skenderija, škola na Vratniku, današnja ulica Branilaca grada, hoteli na Ilidži i dr. lokacije. Neka bombardiranja i nisu imala određenih vojnih ciljeva osim sijanja straha i panike i čin su klasične odmazde. U gradu je vladalo određeno bezvlašće, bez ikakve koordinacije, uz masovno povlačenje vojske.
Bombardiranje Sarajeva odnijelo je oko 90 života Sarajlija i značajnu materijalnu štetu u gradu.
Sarajevo je na ovaj datum doživjelo i oslobađanje nakon četverogodišnje okupacije. Naime, 6. aprila 1945. godine grad je oslobođen od najstrašnijeg zla u ljudskoj civilizaciji, od fašizma.
Tokom oslobađanja u etapama se išlo iz više pravaca koncentričnim napadima na grad s ciljem stvaranja dvostrukog prstena. Istovremeno su trajale i operacije ilegalaca u Sarajevu u cilju zaštite infrastrukturnih objekata. Te operacije je predvodio iskusni ilegalac Vladimir Perić Valter.
![](https://raport.ba/wp-content/uploads/2022/04/1375934_713119502073787_1788996553_n-1024x635.jpg)
A 47 godina kasnije na isti datum 1992. godine snage JNA i paravojne formacije, koje će kasnije postati Vojska Republike Srpske, počele su opsadu Sarajeva.
Opsada Sarajeva ja trajala 1.425 dana, kao jedna od najdužih i najstrašnijih opsada jednog grada u novoj historiji. U Sarajevu je tokom opsade ubijeno 11.541 građana, među njima 1.601 dijete. Za vrijeme opsade na Sarajevo je u prosjeku padalo 329 granata dnevno. Najviše granata, njih čak 3.777 ispaljeno je 22. jula 1993. godine.
Veći dio opsade grad je bio bez vode, plina i struje. Bolnice i drugi civilni objekti (škole, ambulante, javne kuhinje, groblja, pijace, parkovi, kuće i zgrade, izbjeglički centri i dr.) bili su stalna meta artiljerijskog i snajperskog djelovanja.
![](https://raport.ba/wp-content/uploads/2022/04/sa-op.jpg)
Sarajevo nikada nije klonulo, kako vojno, tako i duhovno i kulturno.
Ugledni sarajevski doktor i nekadašnji predsjednik SABNOR-a Bakir Nakaš te bivši direktor Opće bolnice u Sarajevu prisjetio se 6. aprila 1992. godine.
![](https://raport.ba/wp-content/uploads/2022/04/bakir_nakas_RSE-1024x576.jpg)
"Poseban grad po svemu. I sve su ovo datumi za sjećanje. Ovo su dani koji su označili puno 1945. i 1992. godine. U jednom momentu rat, a u drugom momentu dan oslobođenja, a onda opet u drugom dan agresije. Iskreno da budem, sve to ostavlja traga na sjećanje ljudi bar koji su jedan dio proživjeli u Sarajevu", kazao je Nakaš za Raport.
Heroji u bijelom i su tokom cijelog rata su ulagali nadljudske napore kako bi spašavali ljude. Nakaš se prisjetio kako je izgledala cijela ta služba nakon 6. aprila 1992. godine i kakva sjećanja budi taj period.
"Moram da priznam da je mene cijeli taj period asocijacija na hrabrost i na ljude koji su stali na prve odbrambene linije. Tu podrazumijevam i ljude na radnim obavezama, ljekare, novinare... Zamislite da smo svi mi napustili Sarajevo, ovi sa brda bi onda mogli ući u grad. Zaštitili smo grad, i sada ponovo imamo naše jako, hrabro i snažno Sarajevo", istaknuo je Nakaš.
Dr. Nakaš je imao posebnu poruku za nove, ali i buduće generacije.
"Mladi moraju prikupiti sve informacije o ovim događajima. Ne smije se zaboraviti. Da se više nikada ne dogodi u Sarajevu", kazao je Nakaš.